1.Радянська наукова школа з бухгалтерського обліку
          В Радянському Союзі була створена і активно діяла єдина радянська бухгалтерська школа, яку очолювали в повоєнний період відомі московські вчені: Н.Р.Вейцман, А.Ш.Маргуліс, В.Ф.Палій, С.К.Татур, А.Д.Шеремет. Ці науковці завдяки своєму природному таланту та наполегливій праці стали центральними фігурами загальносоюзної та впливової на той час московської школи.
         Радянський період відзначився в історії розвитку бухгалтерського обліку списком нових досліджень у найрізноманітніших напрямах. Вчені досить глибоко і детально розглядали проблемні питання обліку витрат в промисловості та сільському господарстві, організації первинного обліку, автоматизації обліку та багато інших. Багато науковців в цей час працювали над дисертаціями.
         Позитивному розвитку бухгалтерського обліку в СРСР та його удосконаленню сприяло створення 2 вересня 1961 р. Методологічної ради при Міністерстві фінансів СРСР з метою узагальнення досвіду і підготовки рекомендацій по впровадженню в народному господарстві удосконалених форм і методів бухгалтерського обліку. Спочатку Методологічна рада була затверджена у складі голови, двох заступників і 32 членів. Першим головою став П.С.Безруких, начальник управління бухгалтерського обліку і звітності Міністерства фінансів СРСР, а вченим секретарем – В.Горілий. потім склад ради розширили до 83 чоловік, серед яких було 20 науковців, 45 начальників управлінь бухгалтерського обліку і звітності міністерств та відомств, 7 головних бухгалтерів підприємств і об’єднань. До складу Ради увійшли спеціалісти з механізованої і автоматизованої обробки облікової інформації.
           Засідання Методологічної ради проводились щоквартально відповідно до затвердженого плану. За 29 років роботи Ради було проведено 70 засідань, на яких розглянуто і обговорено близько 200 питань.
          Радянська наукова школа господарського контролю. Необхідність розробки проблем контролю і ревізії диктувалась вимогами життя – провести рішучу боротьбу з безгосподарністю, марнотратством та крадіжками, посилити профілактику господарських порушень. Такі дослідження мали і велике міжнародне значення, оскільки досвід роботи радянських органів контролю вивчався і використовувався багатьма країнами світу.
         За роки радянської влади поступово сформувався ряд науковців з проблем контролю і ревізії, видавалась довідкова, наукова і практична література. Значними науковими дослідженнями в сфері контролю та ревізії характеризуються 60-80-ті роки XX ст. На жаль, і сьогодні серед вчених немає єдиної думки щодо назви галузі контролю. Одні називають контроль економічним, інші – фінансово господарським або господарським. В економічній літературі не лише до 80-х років, але і в 90-х роках XX ст. вони розглядаються як окремі галузі такі види контролю: господарський, фінансовий, господарсько-фінансовий та економічний. 
        За кількістю праць і глибиною вивчення проблем теорії контролю і ревізії лідером в цьому напряму є Ф.Ф.Бутинець. 
        Швидкий розвиток наукової думки з проблем контролю вимагав підвищення кваліфікації ревізорських кадрів. Цьому сприяли Всесоюзна науково-технічна конференція «Удосконалення бухгалтерського обліку в сучасних умовах управління виробництвом» (Москва, 1975); Всесоюзний науково-технічний семінар «Удосконалення науково-технічної, навчальної літератури з бухгалтерського обліку та аналізу господарської діяльності» (Одеса, 1975); семінар завідувачів кафедрами бухгалтерського обліку і викладачів курсу «Контроль і ревізія» сільськогосподарських вузів (Житомир, 1974). Крім того, з метою покращання методологічного забезпечення працівників органів контролю при Мінфіні СРСР було створено Методологічну раду з контрольно-ревізійної роботи. В цей час створювались госпрозрахункові кооперативи з проведення ревізій і перевірок. Така форма фінансового контролю давала можливість порівнювати госпрозрахункові інтереси замовника і держави в цілому. Отже, в радянській бухгалтерській школі поступово формувалась наукова школа з проблем господарського контролю. Без внеску таких вчених, як проф. С.К.Татур, проф. А.Ш.Маргуліс, проф. А.Д.Шеремет, а в Україні – проф. П.П.Німчинов, подальший розвиток не тільки в сфері контролю і ревізії, але й аудиту був би неможливим.
2.Українська школа бухгалтерського обліку
      Формування в Україні національної бухгалтерської школи відбувалось в невідривному зв'язку з російською, і лише з набуттям Україною незалежності розвиток її наукової школи став на самостійний шлях. 
    В радянський період українська бухгалтерська школа формувалась і розвивалась поряд з московською та ленінградською бухгалтерськими науковими школами. Спеціалізовані вищі навчальні заклади розташовувались в Києві, Харкові, Одесі, а згодом і у Тернополі. 
Багато провідних вчених-бухгалтерів колишнього Радянського Союзу були вихідцями з України: проф. MX. Жебрак, проф. В.Б. Івашкевич, проф. А.І. Лозінський, проф. А.Ш. Маргуліс, проф. І.І. Поклад та ін. 
В 40-60 роках XX ст. в українських закладах науки було захищено 20 кандидатських дисертацій з обліково-економічної тематики: в Київському інституті народного господарства - П.С. Балицька, Ю.Я. Литвин; в Київському державному університеті ім. Т.Г. Шевченка - І.Г. Ковтун; в Харківському інженерно-технологічному інституті - В.Ф. Бєсєдін, А.І. Дворніков, Г.М. Макаров, І.К. Невлер, Л.У. Олійник, B. C. Філонич; Харківський сільськогосподарський інститут ім.В. В. Докучаєва - М.М. Голобородько, К.Е. Канський, Ф.М. Резніков; в Харківському державному університеті ім.О.М. Горького - Ю.Г. Красницький, В.П. Кутін, І.І. Лєвін; в Інституті чорної металургії Академії наук Української РСР - С.Л. Вольмир; в Українській сільськогосподарській академії - Л.А. Коробієвський, В.І. Медведко; в Інституті економіки Академії наук Української РСР - Н.Д. Нечипоренко; в Одеському сільськогосподарському інституті - Д.М. Рахлін. В інших республіках Союзу було захищено лише 11 дисертацій: Латвійська РСР - 2, Узбекська РСР - З, Грузинська РСР - 4, Білоруська РСР - 1, Казахська РСР - І. 
   Багато робіт українських вчених було присвячено науковим дослідженням в сфері бухгалтерського обліку. Серед них - монографія відомого науковця І.В. Малишева "Теория двойственности отражения хозяйственных актов в бухгалтерском учете" (1971). В своїй роботі професор дослідив проблему подвійного відображення господарських операцій в бухгалтерському обліку, дав теоретичне обгрунтування принципу подвійності, довів, що цей принцип є адекватним відображенням об'єктивно існуючої подвійності господарських операцій в умовах товарно-грошових відносин. 
   І.В. Малишев - один з найвідоміших наукових працівників в сфері обліку, який не лише багато зробив для удосконалення теорії бухгалтерського обліку, а й надав неоціненний поштовх до розвитку наукових поглядів його учнів - сучасних українських вчених. 
За короткий період часу в радянській Україні сформувалась національна бухгалтерська школа, яку започаткував в свій час професор П.П. Німчинов. Найяскравішими представниками цієї школи були проф. І.В. Малишев, проф. Ю.Я. Литвин, проф. І.І. Каракоз, проф. A.M. Кузьмінський, проф.В.І. Самборський. Сьогодні на шляху незалежності цю роботу продовжують визнані корифеї бухгалтерської справи: академіки М.Я. Дем`яненко, П.Т. Саблук, М.Г. Чумаченко, професори О.С. Бородкін, A.M. Герасимович, В.Г. Горєлкін, Г.Г. Кірейцев, М.В. Кужельний, В.Г. Линник, Ю.І. Осадчий, Л.К. Сук, В.Г. Швець. 
Окрім названих, сьогодні українську національну бухгалтерську школу представляють багато інших видатних вчених. 
В наш час в багатьох вищих навчальних закладах України випускають друковані видання з питань бухгалтерського обліку, розраховані переважно на студентів. Так, в Харківському державному аграрному університеті виходить щомісячна науково-практична газета "Бухгалтерський та податковий облік", (головний редактор - проф. М.Ф. Огійчук), в Житомирському інженерно-технологічному інституті - газета "Актив" (головний редактор - проф. Ф.Ф. Бутинець, відповідальний секретар - М.О. Козлова). 
Сьогодні українська наукова бухгалтерська думка представлена регіональними науковими школами. 
Київська (столична) школа. Її започаткував відомий в Україні та за її межами проф. П.П. Німчинов. З цієї школи вийшли: акад. М.Г. Чумаченко, професори: М.Т. Барановський М.Т. Білуха, О.С. Бородкін, Ф.Ф. Бутинець, П.І. Гайдуцький, A.M. Герасимович, акад. М.Я. Дем`яненко, В.І. Єфіменко, І.П. Житна, В.П. Завгородній, І.І. Каракоз, Г.Г. Кірейцев, Б.С. Кругляк, MB. Кужельний, A.M. Кузьмінський, А.С. Лісецький, В.Г. Линник, Ю.Я. Литвин,І.В. Малишев, Ю.І. Осадчий, акад. П.Т. Саблук, В.І. Самборський, В.В. Сопко, Л.К. Сук, B.C. Труш, В.Г. Швець, В.О. Шевчук та багато інших. 
   Своїми науковими здобутками, підготовкою висококваліфікованих кадрів з бухгалтерського обліку Київська школа відома в усьому світі. Тут працюють кращі наукові сили держави, а її вчені допомагають розвитку регіональних наукових шкіл. 
Основний напрям школи - розвиток теоретико-методологічних аспектів обліку і контролю, аналізу та аудиту. 
    Житомирська школа. Створена на початку 1970 р. доц.Ф. Ф. Бутинцем за активної підтримки його вчителів - проф. П.П. Німчинова та проф. І.В. Малишева. Напрям школи - розробка проблем теорії та методології господарського контролю. З цієї проблематики доц. Ф.Ф. Бутинець свого часу опублікував у московських виданнях більше 40 наукових праць, видав велику кількість навчально-методичної літератури, а пізніше захистив докторську дисертацію. 
До розпаду СРСР велику допомогу та підтримку Житомирській школі надавали професори К.Я. Анджан (м. Рига), М.Г. Бєлов (м. Москва), Е.О. Вознесенський (м. Ленінград (нині - м. Санкт-Петербург)), М.В. Дембінський (м. Мінськ), І.О. Ламикін (м. Москва), С. Наринський (м. Ленінград), М.З. Пізенгольц (м. Воронеж), С.Г. Овсянніков (м. Мінськ), Я.В. Соколов (м. Ленінград), М.Я. Штейнман (м. Москва) та багато інших відомих вчених. 
    Як і будь-яка наукова школа, вона мала періоди злетів і періоди, коли лідер школи зазнавав переслідувань. Це, хоча на деякий час і гальмувало плідну роботу, проте не забирало наснаги та бажання служити науці. На початку 90-х років XX ст. проф. Ф.Ф. Бутинець очолив новостворену кафедру в Житомирському інженерно-технологічному інституті (тоді це була Житомирська філія Київського політехнічного інституту) і школа поновила свою діяльність. За активної підтримки керівництва інституту (проф. Б.Б. Самотокіна, проф. І.Г. Грабара, доц. П.П. Мельничука) школа розвивається швидкими темпами. В 1997 р. відбувся перший випуск фахівців з обліку і аудиту, а на кінець 2001 р. сім її випускників (С.В. Бардаш, Т.А. Бутинець, Н.Г. Виговська, С.В. Івахненков, Н.М. Малюга, О.М. Петрук, Л.В. Чижевська) захистили кандидатські дисертації. За цей період викладачами кафедри опубліковано 6 монографій: С.В. Бардаш "Інвентаризація: теорія, практика, комп'ютеризація"; Бутинець Т.А. "Документування господарських операцій: теорія, практика"; Виговська Н.Г. "Удосконалення обліку амортизації: стан, проблеми, перспективи"; Малюга Н.М. "Шляхи удосконалення оцінки в бухгалтерському обліку: теорія, практика, перспективи"; Петрук О.М. "Облік та аналіз договірних відносин: проблеми теорії та практики"; Чижевська Л.В. "Бухгалтерський баланс: проблеми теорії і практики". 
    Кафедра видала 6 підручників та більше 20-ти навчальних посібників з облікових дисциплін. Серед них: Теорія бухгалтерського обліку (підручник), Організація бухгалтерського обліку (навчальний посібник), Облік в галузях економічної діяльності: автотранспорт і будівництво (навчальний посібник), Облік і аналіз ЗЕД (навчальний посібник), Аудит і ревізія підприємницької діяльності (навчальний посібник), Бухгалтерський облік у зарубіжних країнах (навчальний посібник), Бухгалтерський фінансовий облік (підручник), Бухгалтерський управлінський облік (навчальний посібник), Контроль і ревізія (підручник), Бухгалтерський облік в торгівлі (підручник), Інформаційні системи бухгалтерського обліку (підручник). З 1996 p. кафедра веде підготовку спеціалістів тільки за власними навчальними посібниками та методичними розробками. 
Кафедра обрана базовою для проведення Всеукраїнської студентської олімпіади з обліку і аудиту. 
Луганська школа. Створена проф. І.П. Житною. Основним напрямом школи є дослідження проблем економічного аналізу та актуальних економічних проблем використання виробничого потенціалу. 
Львівська школа. Школу очолює проф. Є.В. Мних. В ній активно працюють проф. Я.А. Гончарук, проф. І.М. Павлюк, проф. B. C. Рудницький, проф. Б.Ф. Усач, доц. В.О. Озеран. Основний напрям школи - розробка проблем теорії, методології та практики економічного аналізу, удосконалення обліку та аудиту в Україні. 
Одеська школа. Школу свого часу започаткував проф. В.Ф. Палій, який на початку 70-х років XX ст. переїхав до Москви, де працює і сьогодні. Зараз школу очолює проф. Б.І. Валуєв. В ній активно працюють проф. Л.М. Крамаровський, доц. И.О. Лоханова. Представником цієї школи є Кругляк Б.С. (нар.22 листопада 1939 р), який закінчив обліково-економічний факультет Одеського кредитно-економічного інституту (нині Одеський державний економічний університет). А після навчання (1965-1967) в аспірантурі при Дніпропетровському інституті був направлений на роботу в Одеський сільгоспінститут, де і захистив кандидатську дисертацію. 
    Основні наукові дослідження спрямовані на вивчення проблем обліку, аналізу, аудиту інвестицій і основних фондів у АПК. За результатам досліджень видані рекомендації щодо вдосконалення обліку та контролю, які були направлені в міністерства сільського господарства СРСР та УРСР. 
   З 1988 р. Б.С. Кругляк працює у Хмельницькому технологічному інституті (тепер - Технологічний університет Поділля) завідувачем кафедри бухгалтерського обліку, ревізії та контролю. 
Тернопільська школа. Започаткував її колишній вихованець Київської школи проф. Ю.Я. Литвин. Сьогодні школа посідає провідне місце в Україні в сфері наукових досліджень проблем обліку, аналізу та аудиту, підготовки висококваліфікованих наукових кадрів. Багатством школи є її професори: З.В. Гуцайлюк, Г.П. Журавель, Б.М. Литвин, В.М. Олійник, М.С. Пушкар, І.Д. Фаріон, СІ. Шкарабан. Свого часу тут працював проф. І.О. Белебеха. Активно працюють в школі доц. Я.Д. Крупка, доц. З.В. Задорожний, доц.В.А. Дерій, доц. Хомин та багато інших вчених. 
    Харківська школа. Її зародження пов'язане з ім'ям Миколи Федоровича фон Дітмара - ініціатора створення Харківського комерційного інституту. Він випускав і фінансував провінційний журнал "Счетоводство и хозяйство" (1912-1914), орган Харківського відділення російського технічного товариства. Його справу у формуванні Харківської школи продовжили проф. С.Д. Бутко та проф. О.Ф. Галкін, а також к. е. н. Г.І. Бойчук. 
    Степан Данилович Бутко (1894-1968) з 1929 р. завідував відділом в Наркомземі УРСР у м. Харкові. У 1933 р. перейшов на роботу до Харківського сільськогосподарського інституту ім. В.В. Докучаєва, де працював старшим викладачем кафедри економіки і організації сільського господарства, а пізніше - завідувачем кафедри соціалістичного обліку. У 1940 р. захистив дисертацію на здобуття вченого ступеня кандидата економічних наук. В роки війни Степан Данилович пішов добровольцем на фронт, а з 1944 р. повернувся до інституту на посаду доцента кафедри економіки і організації сільського господарства. З 1949 по 1962 роки С.Д. Бутко завідував кафедрою сільськогосподарської статистики і обліку. В 1961 р. йому присвоєно вчене звання професора. 
    Олександр Федорович Галкін закінчив у 1957 р. Харківський державний університет ім. О.М. Горького, а згодом - аспірантуру Харківського сільськогосподарського інституту ім. В.В. Докучаєва. Усе подальше життя вченого було пов'язане з цим вищим навчальним закладом. 
     В 1961 р. О.Ф. Галкін захистив кандидатську дисертацію на тему: "Облік, аналіз і відтворення фондів у сільськогосподарських підприємствах". На кафедрі бухгалтерського обліку і статистики під його керівництвом працювали курси підвищення кваліфікації викладачів інститутів і технікумів з усього колишнього Радянського Союзу з бухгалтерсько-фінансових дисциплін. Вчений опублікував 85 науково-методичних робіт. С.Д. Бутко опублікував понад 50 науково-методичних праць, навчальних посібників і статей. 
     Григорій Іванович Бойчук почав працювати у Харківському державному аграрному університеті ім. В.В. Докучаєва з 1965 р. З серпня 1997 р. - завідувач кафедри фінансів і аудиту цього ж університету, успішно працював заступником декана, деканом економічного факультету. Вчений є співавтором, зокрема, Плану бухгалтерських рахунків, Регістрів журнально-ордерної форми обліку та методичних вказівок по їх застосуванню, програм з бухгалтерського обліку в сільському господарстві, а також перших підручників для студентів сільського-господарських вузів, що вивчають бухгалтерський облік. 
     За радянських часів підручниками з теорії бухгалтерського обліку цієї школи користувалися студенти всіх сільськогосподарських вищих навчальних закладів колишнього СРСР. Зараз Харківська школа здійснює дослідження за напрямами: облік та контроль в АПК, який очолює проф. М.Ф. Огійчук; облік в торгівлі та громадському харчуванні, представниками якого є проф. Л.М. Янчева, доц. А.П. Гринько, доц. Л.М. Котенко та ін. 

Література:
1.	Бутинець Ф.Ф. Історія бухгалтерського обліку: В 2-х частинах. Ч.І: Навчальний посібник. / 2-ге вид., допов. і перероб. - Житомир: ПП "Рута", 2001. - 512 с.
2.	Соколов Я.В. Бухгалтерский учет: от истоков до наших дней: Учебное пособие: Навчальне видання: - М.: Аудит C. – 2007
3.	Пушкар М.С., Гавришко Н.В., Романів Р.В. Історія обліку та           
     контролю господарської діяльності: Навч. посібник. Навчальне        
     видання. - Тернопіль: Карт-бланш, 2007. - 223 с.